Fysik 1: Skillnad mellan sidversioner
Hoppa till navigering
Hoppa till sök
Hakan (diskussion | bidrag) |
Hakan (diskussion | bidrag) Ingen redigeringssammanfattning |
||
(141 mellanliggande sidversioner av 3 användare visas inte) | |||
Rad 1: | Rad 1: | ||
__NOTITLE__ | |||
__NOTOC__ | |||
''Den här sidan vänder sig till elever. Det finns material för lärare på diskussionssidan. Klicka på fliken ovanför.'' | |||
{{clear}} | |||
[[File:GodfreyKneller-IsaacNewton-1689.jpg|miniatyr|vänster|160px|Isaac Newton 1689.]] | |||
[[Fil:Galileo.arp.300pix.jpg|miniatyr|höger|160px|Galileo Galilei.]] | |||
[[Fil:James-clerk-maxwell 1.jpg|miniatyr|vänster|160px|James Clerk Maxwell.]] | |||
[[Fil:Albert Einstein (Nobel).png|miniatyr|höger|160px|Albert Einstein 1921.]] | |||
=== 1 [[Intro med Fysikens grunder|Intro med Fysikens grunder (Fysik 1)]] === | |||
=== 2 [[Krafter Fysik1]] === | |||
== | === 3 [[Densitet och Tryck Fysik1]] === | ||
[ | === 4 [[Rörelse Heureka|Rörelse Fysik 1]] === | ||
=== 5 [[Energi Heureka|Energi och arbete]] === | |||
=== 6 [[Laddningar och fält]] === | |||
=== 7 [[Elektricitet Fysik 1|Elektrisk energi, spänning och ström]] === | |||
=== 8 [[Elektriska kretsar]] === | |||
=== 9 [[Värme och temperatur Fysik1|Värme]] === | |||
=== | === 10 [[Energi miljö och klimat Heureka|Energi miljö och klimat]] === | ||
=== 11 [[Kraft och rörelse]] === | |||
=== 12 [[Relativitet|Relativitet Fysik1]] === | |||
=== 13 [[Materia och naturens krafter]] === | |||
=== 14 [[Strålning från atomer och rymden]] === | |||
=== | === 15 [[Kärnenergi heureka|Kärnenergi]] === | ||
=== 16 Strålning på gott och ont === | |||
''Bilderna finns på Wikipedia'' | |||
----- | |||
=== [http://www.algodoo.com/algobox/profile.php?id=20999&page=1 Tuveros Algodooer] === | |||
= | === [https://www.khanacademy.org/science/physics Khan Academy] === | ||
[ | === [https://www.youtube.com/watch?v=ClpDY5bQopQ&list=PL9vtgMKwdviKwRzFRQ64XiCROLB2VCQtU Åkes Youtubefiilmer] === | ||
[[ | === [[Laborationer i Fysik 1]] === | ||
[[ | === [[Begrepp i Fysik 1]] === | ||
[[ | === [[Arduino i fysiken]] === | ||
= | === [[Fysikböcker på nätet]] === | ||
=== [[Läsprojekt: Fysik]] === | |||
=== [[Projektuppgifter i Fysik 1]] === | |||
= [[ | === [[Nobelpris i Fysik]] === | ||
= [[ | === [[Formelsamling Fysik 1 Heureka]] === | ||
= [[ | === [[Errata till Heureka! Fysik 1 första upplagan]] === | ||
= | === Lösningar till alla uppgifter === | ||
Lösningar till alla uppgifter i Heureka 1: [https://sites.google.com/a/skola.malmo.se/pagy-jb/heureka-1 Andreas Josefssons lösningar]. | |||
= [[ | === [[Inför nationella provet i Fysik 1]] === | ||
----- | |||
= | === Centralt innehåll === | ||
= | ==== Rörelse och krafter ==== | ||
* Hastighet, rörelsemängd och acceleration för att beskriva rörelse. | |||
* Krafter som orsak till förändring av hastighet och rörelsemängd. Impuls. | |||
* Jämvikt och linjär rörelse i homogena gravitationsfält och elektriska fält. | |||
* Tryck, tryckvariationer och Arkimedes princip. | |||
* Orientering om Einsteins beskrivning av rörelse vid höga hastigheter: Einsteins postulat, tidsdilatation och relativistisk energi. | |||
* Orientering om aktuella modeller för beskrivning av materiens minsta beståndsdelar och av de fundamentala krafterna samt om hur modellerna har vuxit fram. | |||
= | ==== Energi och energiresurser ==== | ||
* Arbete, effekt, potentiell energi och rörelseenergi för att beskriva olika energiformer: mekanisk, termisk, elektrisk och kemisk energi samt strålnings- och kärnenergi. | |||
* Energiprincipen, entropi och verkningsgrad för att beskriva energiomvandling, energikvalitet och energilagring. | |||
* Termisk energi: inre energi, värmekapacitet, värmetransport, temperatur och fasomvandlingar. | |||
* Elektrisk energi: elektrisk laddning, fältstyrka, potential, spänning, ström och resistans. | |||
* Kärnenergi: atomkärnans struktur och bindningsenergi, den starka kraften, massa-energiekvivalensen, kärnreaktioner, fission och fusion. | |||
* Energiresurser och energianvändning för ett hållbart samhälle. | |||
= | ==== Strålning inom medicin och teknik ==== | ||
* Radioaktivt sönderfall, joniserande strålning, partikelstrålning, halveringstid och aktivitet. | |||
* Orientering om elektromagnetisk strålning och ljusets partikelegenskaper. | |||
* Växelverkan mellan olika typer av strålning och biologiska system, absorberad och ekvivalent dos. Strålsäkerhet. | |||
* Tillämpningar inom medicin och teknik. | |||
= | ==== Klimat- och väderprognoser ==== | ||
* Ideala gaslagen som en modell för att beskriva atmosfärens fysik. | |||
* Orientering om hur fysikaliska modeller och mätmetoder används för att göra prognoser för klimat och väder. | |||
* Prognosers tillförlitlighet och begränsningar. | |||
==== Fysikens karaktär, arbetssätt och matematiska metoder ==== | |||
* Vad som kännetecknar en naturvetenskaplig frågeställning. | |||
* Hur modeller och teorier utgör förenklingar av verkligheten och kan förändras över tid. | |||
* Det experimentella arbetets betydelse för att testa, omvärdera och revidera hypoteser, teorier och modeller. | |||
* Avgränsning och studier av problem med hjälp av fysikaliska resonemang och matematisk modellering innefattande linjära ekvationer, potens- och exponentialekvationer, funktioner och grafer samt trigonometri och vektorer. | |||
* Planering och genomförande av experimentella undersökningar och observationer samt formulering och prövning av hypoteser i samband med dessa. | |||
* Bearbetning och utvärdering av data och resultat med hjälp av analys av grafer, enhetsanalys och storleksuppskattningar. | |||
* Utvärdering av resultat och slutsatser genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. | |||
* Ställningstaganden i samhällsfrågor utifån fysikaliska förklaringsmodeller, till exempel frågor om hållbar utveckling. |
Nuvarande version från 19 november 2018 kl. 21.17
Den här sidan vänder sig till elever. Det finns material för lärare på diskussionssidan. Klicka på fliken ovanför.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/GodfreyKneller-IsaacNewton-1689.jpg/160px-GodfreyKneller-IsaacNewton-1689.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/Galileo.arp.300pix.jpg/160px-Galileo.arp.300pix.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/James-clerk-maxwell_1.jpg/160px-James-clerk-maxwell_1.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Albert_Einstein_%28Nobel%29.png/160px-Albert_Einstein_%28Nobel%29.png)
1 Intro med Fysikens grunder (Fysik 1)
2 Krafter Fysik1
3 Densitet och Tryck Fysik1
4 Rörelse Fysik 1
5 Energi och arbete
6 Laddningar och fält
7 Elektrisk energi, spänning och ström
8 Elektriska kretsar
9 Värme
10 Energi miljö och klimat
11 Kraft och rörelse
12 Relativitet Fysik1
13 Materia och naturens krafter
14 Strålning från atomer och rymden
15 Kärnenergi
16 Strålning på gott och ont
Bilderna finns på Wikipedia
Tuveros Algodooer
Khan Academy
Åkes Youtubefiilmer
Laborationer i Fysik 1
Begrepp i Fysik 1
Arduino i fysiken
Fysikböcker på nätet
Läsprojekt: Fysik
Projektuppgifter i Fysik 1
Nobelpris i Fysik
Formelsamling Fysik 1 Heureka
Errata till Heureka! Fysik 1 första upplagan
Lösningar till alla uppgifter
Lösningar till alla uppgifter i Heureka 1: Andreas Josefssons lösningar.
Inför nationella provet i Fysik 1
Centralt innehåll
Rörelse och krafter
- Hastighet, rörelsemängd och acceleration för att beskriva rörelse.
- Krafter som orsak till förändring av hastighet och rörelsemängd. Impuls.
- Jämvikt och linjär rörelse i homogena gravitationsfält och elektriska fält.
- Tryck, tryckvariationer och Arkimedes princip.
- Orientering om Einsteins beskrivning av rörelse vid höga hastigheter: Einsteins postulat, tidsdilatation och relativistisk energi.
- Orientering om aktuella modeller för beskrivning av materiens minsta beståndsdelar och av de fundamentala krafterna samt om hur modellerna har vuxit fram.
Energi och energiresurser
- Arbete, effekt, potentiell energi och rörelseenergi för att beskriva olika energiformer: mekanisk, termisk, elektrisk och kemisk energi samt strålnings- och kärnenergi.
- Energiprincipen, entropi och verkningsgrad för att beskriva energiomvandling, energikvalitet och energilagring.
- Termisk energi: inre energi, värmekapacitet, värmetransport, temperatur och fasomvandlingar.
- Elektrisk energi: elektrisk laddning, fältstyrka, potential, spänning, ström och resistans.
- Kärnenergi: atomkärnans struktur och bindningsenergi, den starka kraften, massa-energiekvivalensen, kärnreaktioner, fission och fusion.
- Energiresurser och energianvändning för ett hållbart samhälle.
Strålning inom medicin och teknik
- Radioaktivt sönderfall, joniserande strålning, partikelstrålning, halveringstid och aktivitet.
- Orientering om elektromagnetisk strålning och ljusets partikelegenskaper.
- Växelverkan mellan olika typer av strålning och biologiska system, absorberad och ekvivalent dos. Strålsäkerhet.
- Tillämpningar inom medicin och teknik.
Klimat- och väderprognoser
- Ideala gaslagen som en modell för att beskriva atmosfärens fysik.
- Orientering om hur fysikaliska modeller och mätmetoder används för att göra prognoser för klimat och väder.
- Prognosers tillförlitlighet och begränsningar.
Fysikens karaktär, arbetssätt och matematiska metoder
- Vad som kännetecknar en naturvetenskaplig frågeställning.
- Hur modeller och teorier utgör förenklingar av verkligheten och kan förändras över tid.
- Det experimentella arbetets betydelse för att testa, omvärdera och revidera hypoteser, teorier och modeller.
- Avgränsning och studier av problem med hjälp av fysikaliska resonemang och matematisk modellering innefattande linjära ekvationer, potens- och exponentialekvationer, funktioner och grafer samt trigonometri och vektorer.
- Planering och genomförande av experimentella undersökningar och observationer samt formulering och prövning av hypoteser i samband med dessa.
- Bearbetning och utvärdering av data och resultat med hjälp av analys av grafer, enhetsanalys och storleksuppskattningar.
- Utvärdering av resultat och slutsatser genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor.
- Ställningstaganden i samhällsfrågor utifån fysikaliska förklaringsmodeller, till exempel frågor om hållbar utveckling.