Geometri år 7 - Vinklar, fyrhörningar, trianglar, cirkelns omkrets: Skillnad mellan sidversioner
Hakan (diskussion | bidrag) |
Hakan (diskussion | bidrag) |
||
Rad 129: | Rad 129: | ||
'''Begrepp''': Parallellogram är en fyrhörnig, plan geometrisk figur vars motstående sidor är parallella. Specialfall av parallellogrammer är kvadrater, rektanglar och romber. | '''Begrepp''': Parallellogram är en fyrhörnig, plan geometrisk figur vars motstående sidor är parallella. Specialfall av parallellogrammer är kvadrater, rektanglar och romber. | ||
En romb är en fyrhörnig, plan geometrisk figur vars alla sidor är lika långa. Detta betyder också att motstående sidor är parallella. | |||
En rektangel är en fyrhörnig, plan geometrisk figur där alla fyra vinklarna är lika stora, d.v.s. räta (90°). Motstående sidor är lika stora. | |||
En rektangel är ett specialfall av en parallellogram. En kvadrat är ett specialfall av en rektangel. | |||
En kvadrat är ett specialfall av romb, rektangel, parallellogram, parallelltrapets. | |||
'''Mål'''. Kunna beskriva en rektangel och en kvadrat. | '''Mål'''. Kunna beskriva en rektangel och en kvadrat. | ||
Rad 139: | Rad 147: | ||
<youtube>b6Ly4D9JUx4</youtube> | <youtube>b6Ly4D9JUx4</youtube> | ||
Över G. [http://sv.wikipedia.org/wiki/Parallelltrapets Parallelltrapets]. | |||
== Lektion 8 - Omkretsen för fyrhörningar, mm == | == Lektion 8 - Omkretsen för fyrhörningar, mm == |
Versionen från 28 oktober 2010 kl. 10.20
JMF gärna med arbetsplanen geometri år 6.
- Kunskapshubben
Lektion 1 - Intro
Proven. Dela ut proven. Klistra in proven i provhäftet.
nyheter. Nytt mot år sex är:
- Vinklar
- Att vi ska lära oss räkna ut cirkelns omkrets. Till detta använder vi pi.
Arbetsplan Titta på arbetsplanen.
Titta igenom inledningssidorna och diskutera frågorna där.
Bläddra igenom boken.
Duggor. Vi kommer att ha två duggor. Se geometrisidan
Arbetstakt och beting. Det kommer att bli många korta genomgångar. Varje avsnitt i grän kurs får en genomgång. Dessutom skriver jag vilka uppgifter alla måste göra. Dessutom varvar jag detta med att ha genomgångar av innehållet i röd kurs. På dessa lektioner väljer du om du vill fortsätta med betinget från grön kurs på den tidigare lektionen eller om du vill göra rödkursuppgifter.
Lektion 2 - Vinklar
![](/images/thumb/M%C3%A4tatrubbigvinkel.png/300px-M%C3%A4tatrubbigvinkel.png)
Genomgång läxa 3 uppgift 12. Hönsägg 55 gram. Strutsägg 2300 gram. Hur många många hönsägg motsvarar det?
Läxorna innehåller uppgifter som vi inte gått igenom. Det här är något som jag inte noterat förrän nu och förmodligen något som bokens författare också missat. Kanske är det en uppgift som hängt med sedan tidigare.
Uppgift 12 på läxa tre kräver division med tvåsiffrig nämnare och det har vi inte gått igenom och det finns inte heller förklarat i boken. Förr i tiden var det lättare med liggande stolen och liknande metoder men idag tycker vi (lärare) att eleverna kan göra detta i datorn eller med miniräknare.
Problemet är att hela kapitel 1 i boken är inriktat mot räkning utan miniräknare. De allra flesta uppgifterna förlorar sin mening om man använder miniräkanre. Uppgift nummer tolv på läxa tre har i och för sig en del av sin svårighet i att förstå uppgiften och välja räknesätt varför det kunde vara befogat att använda miniräknare men i så fall borde det stå i uppgiften.
Material. Vi behöver gradskivor.
Dema med gradskiva på tavlan.
Mål. Kunna uppskatta, mäta och beräkna vinklar, dvs
Beting. Alla ska göra alla uppgifterna på sid 46 i MD.
Lektion 3 - Vinklar igen
![](/images/G3.png)
![](/images/G1.png)
![](/images/thumb/Ritavinkel.png/300px-Ritavinkel.png)
Mål
- Kunna rita en viss vinkel.
- Veta vad en spetsig, trubbig och rät vinkel är
Beting. Alla ska göra alla uppgifterna på sid 47 i MD och uppgift 6-7 på sidan 48.
Lektion 4 - mer om vinklar (gärna två lektioner)
![](/images/G2.png)
Det här hör till röd kurs. Du kan räkna fortsätta med dina uppgifter på grön kurs om du vill.
Beting över G. Röd kurs uppg 11-19.
Mål
- Känna till förhållandet mellan vinklarna som uppstår då två linjer skär varandra
Begrepp
Namnge vinklar Matte Direkt sidan 66.
Ex vinkeln BAC
Vertikalvinkel, sidovinkel och vinkelsumma. Matte Direkt sidan 67.
Bisektriser. Matte Direkt sidan 70.
Film. Fröken Matte om vinklar.
Eller denna:
Båda filmerna är från kursen Matte A på gymnasiet men det går faktiskt att förstå ändå.
lektion 5 - Beskriva trianglar
![](/images/thumb/G6.png/300px-G6.png)
![](/images/thumb/Jockes_uppgift.png/300px-Jockes_uppgift.png)
![](/images/thumb/Triangel_vinklar_uppg.png/300px-Triangel_vinklar_uppg.png)
Mål
- Veta att vinkelsumman i en triangel är 180 grader och kunna utföra beräkningar baserat på detta.
- Kunna beskriva egenskaperna hos en spetsig, trubbig, liksidig, likbent och en rätvinklig triangel
Ex vilka sidor och vinklar som är lika
- Veta skillnaden mellan rätvinklig, liksidig och likbent triangel.
Ex kunna beräkna alla vinklar i en likbent triangel om toppvinkeln är 30 grader.
Genomgång Vi löser vinkeluppgiften till höger tillsammans.
Den här filmen visar hur man sätter namn på vinklar och sträckor. Sedan förklarar den vad likbenta och liksidiga trianglar har för egenskaper.
Beting. Alla ska göra alla uppgifterna på sid 48-50 i MD. Det ska vara klart efter denna lektion. (sedan tidigare är man ju klar med alla uppgifter om vinklar på grön kurs)
Över G. Hur många olika trianglar kan man göra med samma omkrets (12 cm). Utmaning. Matte Direkt sidan 73. Detta är en bra uppgift. Gör den noga och redovisa så utförligt och snyggt du kan i datorn. Be om praktiskt material om diu behöver det.
Lektion 6 - Konstruera trianglar och bisektriser
![](/images/thumb/Uppg20kap2ar7.png/300px-Uppg20kap2ar7.png)
Mål. Kunna rita trianglar med hjälp av linjal, gradskiva och passare.
Mål. Kunna rita bisektriser med hjälp av linjal, gradskiva och passare.
Att göra. Fortsätt med betinget grön kurs om trianglar om du behöver det. Sid 48-50.
Överkurs. MatteDirekt sidorna 68-69 om att rita trianglar och sidan 70 om att konstruera bisektriser.
Lektion 7 - Beskriva rektangel och fyrhörningar.
![](/images/G4.png)
![](/images/thumb/Parallellogram_h%C3%B6jd.png/300px-Parallellogram_h%C3%B6jd.png)
![](/images/thumb/LinasochJocke.png/300px-LinasochJocke.png)
Begrepp: Parallellogram är en fyrhörnig, plan geometrisk figur vars motstående sidor är parallella. Specialfall av parallellogrammer är kvadrater, rektanglar och romber.
En romb är en fyrhörnig, plan geometrisk figur vars alla sidor är lika långa. Detta betyder också att motstående sidor är parallella.
En rektangel är en fyrhörnig, plan geometrisk figur där alla fyra vinklarna är lika stora, d.v.s. räta (90°). Motstående sidor är lika stora.
En rektangel är ett specialfall av en parallellogram. En kvadrat är ett specialfall av en rektangel.
En kvadrat är ett specialfall av romb, rektangel, parallellogram, parallelltrapets.
Mål. Kunna beskriva en rektangel och en kvadrat.
Begreppen triangel, rektangel och kvadrat samt kunna rita dessa
- Geomeri åk 7 ppt. En presentation att använda vid genomgångar. Den skapades ursprungligen på ActivBoard.
Över G. Vinkelsumman i månghörningar. Matte Direkt sidan 71. Se kllippet nedan om vinkelsumman i en fyrhörning.
Över G. Parallelltrapets.
Lektion 8 - Omkretsen för fyrhörningar, mm
Sidan 52 i MD.
Lektion 10 - Beskriv cirkeln och dess omkrets
![](/images/G5.png)
Mål. Kunna beskriva en cirkel (sida, radie, diameter, mittpunkt)
Beting.
Lektiion 11 - Tänk till om geometri
- Eleverna i en sjua gjorde varsin bild till en powerpoint som sammanfattar geometrin de jobbat med. Eleverna gav synpunkter på varandras bilder och vi sammanställde det till en lagom lång presentation. Dessutom innehåller den en förbättringsuppgift för kommande elever. Eleverna berättar också vad de tyckte om övningen.
- Hemuppgift med fotbollar
- Powerpointfrågor - geometri.En ppt med frågor till eleverna. Den tränar begrepp och förståelse. Eleverna kan jobba en och en eller två och två och skriver sina svar i ppt-filen. Filemn kan de spara på en server och få rättad.
lektion 12 - Enhetsomvandlingar
- Att räkna med vardagliga mått
Kunna utföra enhetsomvandling mellan längmått (km, m, dm, cm och mm) Ex. hur många dm är 35,7 m, skriv 72,4 mm som cm
Lektion 14 - Omkretsen för cirkeln
Mål - Cirkeln Cirklar och pi. En Powerpoint som beskriver nio olika övningar eller laborationer på pi. Svårighetgraden varierar från åk 6-9. Det finns ett exempel på hur två elever redovisar sitt arbete i ppt.
Film. martin om cirklar.
Fördjupning. Matte Direkt sidan 64-65 där pi = 3,14.
Lektion 15 - Formelsamling /sammanfattnig i datasal
Eleverna gör en formelsamling i ppt. Jag ställer frågor och de svarar. Sedan gensvar och hoplänkning. Vi tittar igenom den tillsammans och gör förbättringar.
Laboration – Omkrets delat med diameter
Eleverna mäter omkrets och diameter på olika objekt De gör en tabell De dividerar .. De drar slutsatser
Lektion 16 - Fördjupning
Del ut häfte A som är läxa till v45 Genomgång av skala.
Laboration - Geobräden
Geobräden 1 Geobräden 2 Geobräden 3
Laboration - Att mäta omkretsen
ungefär hur lång omkrets har en cirkel med radien.
a)10 cm b) 7 dm c)2 m
Lektion 17 - Repetition
Ett prov från MatteDirekt Dela ut ppt som åhörarkopia
Lektion 18. Pi
Förstå vad talet kommer ifrån och veta att det är en symbol för ca 3,14.
Film. Martin om Pi.
Lektion 20 - Volymer
Material: Ris eller makaroner. Papper, tejp, linjaler, saxar. Laboration. Tillverka ett litermått. Det får inte var 1 dm * 1 dm * 1 dm.
Laboration. Liter