Svetsning: Skillnad mellan sidversioner
Hakan (diskussion | bidrag) |
Hakan (diskussion | bidrag) |
||
Rad 24: | Rad 24: | ||
===Svetsmetoder=== | ===Svetsmetoder=== | ||
{{#ev:youtube | CoNw_faThgQ | 240 | right }} | {{#ev:youtube | CoNw_faThgQ | 240 | right }} | ||
Smältsvetsmetoder: | [[File:Fusion Welding AWS.svg |thumb|right|300px|Classification of fusion welding processes based on energy source, thermal source, mechanical loading and shielding]] | ||
==== Smältsvetsmetoder: ==== | |||
* Gasmetallbågsvetsning (MIG/MAG) | * Gasmetallbågsvetsning (MIG/MAG) | ||
Rad 38: | Rad 40: | ||
Trycksvetsmetoder: | ==== Trycksvetsmetoder: ==== | ||
Versionen från 1 december 2017 kl. 08.40
Svetsning
Svetsning är en sorts fogningsteknik. Om man arbetar mad att svetsa kallas man för svetsare. Svetsning innebär att man hettar upp två metallstycken och sammanfogar dem. Metoden skiljer sig från lödning där arbetsstyckena sammanfogas av ett icke artlikt material (lod), där endast tillsatsmaterialet (lodet) smälts vid lödning. Den energi som behövs för att smälta metallerna kan komma från en gasflamma, en elektrisk båge, en laser, en elektronstråle, friktion, ultraljud eller från högt tryck, till exempel i en explosion. Svetsning teknologin utvecklats så att man kan svetsa i många olika miljöer till och med under vattnet och uppe i rymden.De material som ska svetsas ska vara fritt från smuts och oxider, samt att svetselektroder skall ha låg fukthalt, om det skall bli en fullgod svetsfog.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/aa/GMAW.welding.af.ncs.jpg/300px-GMAW.welding.af.ncs.jpg)
Kvalitetskrav
Viss svetsning måste uppfylla kvalitetskravet enligt SS-EN ISO 3834 (tidigare EN 729) som kan vara ett tillägg till kvalitetssystemen ISO 9001 och ISO 9002, men också användas fristående. En svetsare certifieras enligt EN 287-1 för stål och SS-EN ISO 9606 -2, -3, -4 eller -5 för aluminium, koppar, nickel eller titan och zirkonium. Certifikatet kallas också svetsarprövningsintyg.
En del produktområden eller applikationer har speciella krav med hänsyn till svetsning. Det kan vara krav i produktstandarder och från t.ex. myndigheter eller klassningssällskap. http://www.biltema.se/sv/Sok/?query=svetsning&page=1
Priser
Att köpa en svetstransformator kosta ca 799kr och en Svetsinverter kosta över 2000kr. Att köpa en svetshjälm kostar 100kr. Detta är bara priser från Biltema.
Arbetsmiljö
Den elektriska ljusbågen ger upphov till ultraviolett strålning som kan orsaka svetsblänk om man inte skyddar ögonen med en svetsskärm/svetshjälm. Det är också viktigt att använda skyddskläder för att förhindra brännskador och rodnad på huden av UV-strålningen. Vid svetsning med olika svetsmetoder och material bildas olika mängder svetsrök med olika innehåll. Varje enskilt ämne i svetsröken får inte överstiga dess hygieniska gränsvärde, HGV, som finns angivet i AFS 2005:17 (ändring i AFS 2007:2). Det finns flera sätt att skydda sig för exponering för svetsrök. De kan i huvudsak sorteras in under allmän ventilation, andningsskydd, punktutsug och integrerat utsug. Handhavandet av denna utrustning är mycket viktigt för att nå avsedd effect.
Svetsmetoder
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Fusion_Welding_AWS.svg/langsv-300px-Fusion_Welding_AWS.svg.png)
Smältsvetsmetoder:
- Gasmetallbågsvetsning (MIG/MAG)
- Elektroslaggsvetsning
- Elektrogassvetsning
- Belagda elektroder MMA
- Pulverbågsvetsning
- Kolbågsvetsning
- Gasvolframsvetsning (TIG)
- Plasmasvetsning
- Elektronstrålesvetsning
- Lasersvetsning
Trycksvetsmetoder:
- Punktsvetsning
- Sömsvetsning
- Pressvetsning
- Stuksvetsning
- Brännsvetsning
- Explosionssvetsning
- Friktionssvetsning
- Induktionssvetsning
- Kalltryckssvetsning
- Högfrekvenssvetsning
- Ultraljudssvetsning