Rep: Skillnad mellan sidversioner
17seal (diskussion | bidrag) |
17seal (diskussion | bidrag) (→Länkar) |
||
Rad 53: | Rad 53: | ||
== Länkar == | == Länkar == | ||
* https://en.wikipedia.org/wiki/Rope | |||
* https://sv.wikipedia.org/wiki/T%C3%A5gvirke#Olika_material | * https://sv.wikipedia.org/wiki/T%C3%A5gvirke#Olika_material | ||
* http://www.swedishrope.se/historia/ | * http://www.swedishrope.se/historia/ |
Versionen från 21 november 2017 kl. 11.42
Materialegenskaper:
Rep består av olika material, det finns material gjort av naturfiber samt syntetfiber.
Naturfiber
Hampa
- Densitet 60 kg/m³
- Hårdhet: Okänt
- Längdutvidgningskoeffiecient: Okänt
- Värmeledningsförmåga 0,0457 W/mk.
- Resistivitet: Okänt
Syntetfiber
Polypropylen
- Densitet 946,00 kg/m³
- Hårdhet: Finns ej!
- Längdutvidgningskoeffiecient 0,16 mm/m°C
- Värmeledningsförmåga 0.19 W/K*m
- Resistivitet 1 1018 Ω*cm
Polyester
- Densitet 1400 kg/m3
- Hårdhet (Varierar på plasttyp och kvalitét) Moh
- Längdutvidgningskoeffiecient 70x10-6K-1 - 80x10-6K-1
- Värmeledningsförmåga 0,21 [W/(m K)]
- Resistivitet 2x1014 Ωm
Användning
Det finns väldigt, väldigt många användningar för rep. Ett par exempel på de är inom industri, järn & bygg, hantverk och även inredning.
Rep används som sagt var mycket i bergsklättring, då används ett rep som kan sträckas ut långt. Detta är så att repet kan absorbera energin från någon som ramlar. Men rep har mer användningar för att rädda personer på andra sätt. Om någon t.ex. har fastnat i ett stup så använder man rep för att rädda denna person. Då man inte har som mål att stoppa någons fall så använder man inte rep som kan sträckas utan man använder ett statiskt rep. Dessa rep ska inte sträckas, man vill få upp en person någonstans och ha kontroll på personen.
Framställning
![Metters rope serpentine vtm](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Metters_rope_serpentine_vtm.jpg/280px-Metters_rope_serpentine_vtm.jpg)
Vid tillverkning av rep så jobbar man i så kallade repslageri. Först så spinner man alla fibrer till garn, steget efter är att dessa garn "tvinnas" till så kallade kardel. Vanligtvis så "snos" tre kardeler ihop till ett rep, därifrån namnet repslagning. Ett rep som är 3 kardeler kallas för tre slaget men det kan även hända att man slår samman 4 kardeler och då får man så kallat fyra-slag rep.
Om kardelerna vid produktionen av rep åt samma hål som garnen inom kardelerna så skapas en lina istället för ett rep. Men om det är motsatt, om kardelerna motsatt håll mot garnen så skapas en tross istället.
Om man slår ihop flera trossar så får man en kabel, dessa kablar använder man för de allra tyngsta uppgifterna. Ett exempel på en sådan uppgift som är tung är bogsering av fartyg samt timmerflottar. Skillnaden mellan trossar och linor är att linor är mer flexibla än trossar om man pratar om samma dimension.
Historia
Rep har funnits under en väldigt lång tid och mänskligheten har haft väldigt stor nytta av rep.
Redan 4000 år f.Kr. så användes rep i Egypten och det finns bilder på rep på Hemakas grav ca 3000 år f.Kr. Det finns ändå tydligare bilder som bevisar att rep funnit under en väldigt, väldigt lång tid. På en grav 1500 år f.Kr. så ser man en bild på tre män som slår ihop ett rep av papyrus. Det var inte bara Egypten som använde rep, hela världen hade nytta av denna uppfinning. Här hos oss i norden så slog vikingar ihop rep av lin men även Grekland och Romarna hade användning av rep!
I Sverige så skapades ett repslagare företag av Knut Westberg år 1865, detta företag tog ett namn efter sin grundare "Knut Westberg Repslagare". Företaget har haft flera händelser upp till idag, nya ägare, nya lokaler och nya maskiner. År 2010 så kom ett antal nya produkter från företaget, "Tarline XP", "Danline MX" samt en ny rad flätade linor med REFLEX.
Pris
Pris och kvaliteter