Fysik A: Skillnad mellan sidversioner
Hakan (diskussion | bidrag) (→Prov) |
Hakan (diskussion | bidrag) (→Prov) |
||
Rad 694: | Rad 694: | ||
Vi flyttar inte provet pga NP Ma1C. Jag får fixa en vikarie. | Vi flyttar inte provet pga NP Ma1C. Jag får fixa en vikarie. | ||
Öva på ett gammalt prov | Öva på ett [http://lararwebb.orebro.se/lasam23/NV1/FY/prov_VT10_tryck_version2_facit.pdf gammalt prov från Örebro]. | ||
= 7 Värme och temperatur = | = 7 Värme och temperatur = |
Versionen från 7 december 2011 kl. 13.59
Planering
Grovplanering av Fysik A för NV-klassen
Kollaborativt
http://shareanduse.ning.com/forum/topics/fysiklaerare-anmael-dig-och
Laborationer
Pendeln
Laboration - Densitet
Prover att mäta på:
Pb, Al, Fe, Cu, Sn, Zn, Bu, metallcylinder, sten.
Enhetsomvandlingar:
1 ml = 1 cm3 = 10-6 m3 1000 kg/m3 = 1 g/cm3
Sidor i formelsamlingen: 45, 68, 81.
Laboration Tyngdaccelerationen
- Linköpings Universitet
- Fysikum Stockholms Universitet. Detta kompendium innehåller en mängd varianter för att mäta tyngdaccelerationen.
- Labinstruktion på Malmö Högskola
- Åsö Gymnasium
Bedömning: Bedömningsmatris för tyngdaccelerationslabben.
Problem med felaktigt resultat på tyngdaccelerationen
Här är två vt-diagram. Det till vänster ger fel värden på tyngdaccelerationen. I korthet beror det på att man använder hastigheter baserat på intervallet från början till mätpunkten. Det blir som att använda medelhastigheten. Jämför med uttrycket s = at2/2 vilket ger att a = 2 s/t2.
Man måste jobba med delta s och delta-t för att det ska funka. Se diagrammet till höger
GeoGebra
GeoGebra är ett gratisprogram som jag använt för att rita grafer och derivera mm. Filen finns här.
Laboration - Friktion
Bedömning:
Exempel på mätvärden då normalkraften varierar.
Laboration - Kraftmoment
Laboration - Energi
Laboration - Arkimedes
Idéer till kommande labbar
- Medelvärde och felfortplantning av Daniel Barker
Vecka 34-35 - Intro
lektion 1 - Introduktion
Min kursplanering delas ut.
Åtta labbar. Fem godkända för att få godkänt. Dela ut labben om densitet med läxa att plugga på inför nästa vecka.
Bestäm när vi ska labba i halvklass enligt schemat. Dela klassen i två halvor enligt klasslistan.
Att dela ut: böcker, formelsamlingar, labbar, kurplaneringar
Lektion 2 - Vad är fysik, sid 6-8, sid 9-11
Vi ska helt kort diskutera några begrepp som berörs i boken.
Läxa: Detta avsnitt får ni läxa att läsa till nästa gång.
Fysikaliska modeller
Vardaglig förståelse:
Det krävs en kraft för att driva något framåt i en konstant fart.
Newtons andra lag
En kraft som verkar på ett föremål leder till en accelererad rörelse.
Utvecklingen av fysikaliska modeller
Modellen prövas om och om igen. Om den stämmer blir modellen mer etablerad. om den inte stämmer får ma nundersöka mera. Antingen har försöket gjorts fel eller så måste modellen förkastas. Men ofta leder det till att man ger modellen ett tillägg.
Vatten fryser vid noll. Men om det är salt sjunker fryspunkten.
Dokumentation
Experiment
Fysik och andra vetenskaper
Reflektera: Skriv svar på frågorna på sid 11. Fundera, diskutera och skriv utförligt.
Formelhantering
Visa formelhantering.
U =R*I, I = U/R. Vilken är den tredje variabeln utlöst.
Gör övningsblad i formelhantering fr Åkes mappar.
Pendeln
Lektion 3 - Enheter och prefix
’’’SI-enheterna’’’’ Wikipedia: http://sv.wikipedia.org/wiki/SI-enheter
’’Prefix’’’ Se wikipedia: http://sv.wikipedia.org/wiki/SI-prefix Mätnoggrannhet och värdesiffror. Väresiffror är det antal siffror du får vid en avläsning eller mätning. Ex 3,14 har tre värdesiffro. Räknam med många decimaler ända tills du ska presntera svaret. Då använder du så många värdesiffror som det är i ditt minst noggranna utgångsvärde. Lös uppgifter: sid 16, 20, 22, 23. Läxa;: Sid 12-23 (om man tar med förra läxan)
- Densitet
- Mätnoggrannhet och värdesiffror
- Problemlösning
Jobba
- Läs texten inklusive exemplen på sid 12-19.
- Reflektera sida 21
- Jobba själva med uppgifter i boken sid: 16, 20, 22, 23
- Övningsblad på att byta till SI-enhet, mm.
Läxa tom sid 20
Vecka 36-38: Rörelse
Lektion 4 - Rörelse
Vi behöver jobba färdigt med SI-enheter, sid 21-23.
Länkar
Innehålll
Föremål i rörelse
Film
Min film men pingisbollen på Youtube: http://www.youtube.com/watch?v=OYuJXnwDPIE. Men det blir bättre med MovieMaker för där visas tiden i hundradelar.
Beskriv rörelsen med ord Beskriv diagrammet Försök Göra en kurva med hastigheten.
Förklara hur man går till väga när man räknar ut hastigheten med hjälp av mätpunkter i Excel.
Hur långt hann vi? DEDT10 han göra v-t-kurvor men vi hann inte med att diskutera dem. Ska de vara räta eller ... ? Samma ungefär med NV, dock ej vt-kurvor alls.
Ventenskapshistoria
- Nicolaus Copernicus, 19 February 1473 – 24 May 1543)
- Tycho Brahe, (14 December 1546 – 24 October 1601),
- Galileo Galilei, 15 February 1564– 8 January 1642
- Johannes Kepler, December 27, 1571 – November 15, 1630)
- Sir Isaac Newton (25 December 1642 – 20 March 172
Länkar
- http://en.wikipedia.org/wiki/Timeline_of_classical_mechanics
- http://en.wikipedia.org/wiki/Newtonian_physics
- http://en.wikipedia.org/wiki/Physics
- http://en.wikipedia.org/wiki/History_of_classical_mechanics
- http://en.wikipedia.org/wiki/Isaac_Newton
- http://sv.wikipedia.org/wiki/Isaac_Newton
Film
- Genier, Darwin, Newton, mm 88 min. Bara på dvd.
- Den rörliga jorden, 51 min.
Lektion 5 - Medelhastighet, vektorer mm
![](/images/thumb/1000px-Vecteurs_somme.svg.png/300px-1000px-Vecteurs_somme.svg.png)
- Repetera S-t-diagram och medelhastighet s 24-26, 30-32. Vi tittat på våra diagram från filmen. Vi räknar ut medelhastigheten ∆s/∆t.
vm = ∆s/∆t
- Hastighet som en vektor, s 28-29.
- Fart är hur fort det går i vardagligt tal.
- Hastigheten har en storlek och en riktning. Den ritas som en vektor.
- Vektorer kan adderas och subtraheras.
- PPT om vektorer som presenterar bokens exempel med fågeln.
- Gör arbetsblad vektorer. Formelsamlingen sid 13 definierar trigonometrin f rätvinklig triangel.
Film
- Isaac Newton och gravitationen - Milstolpar inom naturvetenskap och teknik, 15 min. Den börjar med de gamla grekerna, uppehåller sig länge vid Newton och berör Einstein. TEDT hann inte se den.
Gör den här övningen med vektorer!
Lektion 6 - Hastighet
Repetition: Forts genomgång av extrabladet om vektorer.
Idag gör vi sid 30-32.
Sträcka-tid-diagram
Att utläsa hastigheten ur diagram.
- ∆s
- ∆t
- vm = ∆s/∆t (som vi vet sedan tidigare)
- brantare lutning är högre hastighet
- vågrät = stillastående
- avtagande lutning betyder att färden går tillbaks
Bokens Exempel 3.5: Gå igen detta och förklara vad en tangent är. En applet förklarar
Uppgifter: Gör uppgifternas 308-312 på sidan 32. Lösning i Excel till uppgift 310
Datorövning: titta på s-t-diagrammet med pingisboleln igen.
- Excelfil med pingisdata.
- Beräkna medelhastigehten för hela resan.
- Hur ändras hastigheten under bollens färd?
Datorövning: Movin Man från PhET Colorado
Lektion 7 - Acceleration och vt-diagram
Bedömningsmatrisen för densitetslabben
Planering: Vi behöver bestämma datum för laborationen om acceleration. Förslag:
TEDT10 onsdag vecka 39 kl 10.40-12.10 Den halvklassgrupp som har operativsystem denna onsdag TEDT10 onsdag vecka 40 kl 10.40-12.10 Den halvklassgrupp som har operativsystem denna onsdag NVNV10 tisdag kl 8-9.30 vecka 39. (NV10 ledigt) NV10 onsdag kl 12.40-14.10 vecka 39. (NVNV10 ledigt)
v 38
Genomgång idag: neXus FYSIK sid S 33-38.
Acceleration
- Medelaccelerationen = ∆v/∆t
- ∆v = vefter-vföre
- ∆t = tefter-tföre
- Acceleration enligt Wikipedia.
- Gå igenom exempel 3.8 i boken.
Tyngdaccelerationen
- Tyngdaccelerationen är cirka 9,82 m/s2 vid jordytan. Eftersom jorden är plattare vid polerna ökar tyngdaccelerationen ju längre norrut vi kommer från ekvatorn.
v-t-diagram
- vt-graf Wikipedia.
- Här kan man jämföra st- och vt-grafer. Motsvarar Exempel 3.9 i boken.
- Lutningen i vt-diagrammet visar accelerationen:
- brantare lutning <==> större acceleration
- lutar "neråt" <==> retardation
Datorövning:
- titta på filmen med pingisboleln igen.
- Använd ditt s-t-diagrammet med pingisbollen igen till att skapa ett vt-diagram. Är rörelsen accelererad? Excelfil med pingisdata.
- Räkna ut medelaccelerationen. (Detta motsvarar exempel 3.7)
Mer att titta på:
Lektion 8 - Begynnelsehastighet - formler för s och v
![](/images/thumb/Trapez_vt.png/300px-Trapez_vt.png)
v 38 Idag: Sid 39-44
Laborationsinstruktion: Gå igenom instruktionen till Acceleerationslabben
Begynnelsehastighet och förändring av hastigheten
Acceleration är lika med hastighetsökningen per sekund. Vid en konstant acceleration a, gäller då att:
v = v0 + at
v0 är hastigheten vid start och t är så klart tiden från start.
Exempel: Fru Gran tapper en blomkruka genom fönstret. Vilken hastighet har den 1,5 sekunder senare?
t = 1,5 s. a = g = 9,82 m/s2. v = at = 9,82 m/s2 * 1,5 s = 14,7 m/s
area
Arean under en vt-graf är lika med sträckan. Tänk att medelhastigheten * tiden = sträckan.
vm = (vefter - vföre) / 2
Men sträckan är ju vm * t och det kan man ju se som arean av cen triangel som bildas av grafen i vt-diagrammet.
naturvetenskap.org ger en beskrivning.
Animering av sträcka under vt-kurva <swf width="600" height="400">/images/FysikA_s_e_area_u_vt_kurva_2.swf</swf>
![](/images/thumb/S_area-vt-graf.jpg/300px-S_area-vt-graf.jpg)
![](/images/thumb/FysikA_320.jpg/300px-FysikA_320.jpg)
sträcka
Härled uttrycket nedan som på sidan 41.
s = v0t + at2/2
Extrablad: Rörelselära ... Och Övningsuppgifter på hastighet och fart.
v 39
Sid 45-53
Uppgifter: 320-327
Vecka 40-42 - Newtons kraftlagar
Planeringen måste tryckas ihop för vi ligger efter i tid. Friktionslabben måste skjutas på eller utgå.
Vi ska göra friktionslabben men inte i halvklass utan under lektionen.
Lektion 9 - Krafter: Newtons tre kraftlagar
v 40 neXus FYSIK A: Sidorna 54-62.
Newton
Newton kuinde bygga visdare på Keppler mfl och förklara fysiken bakom planeternas banor.
Krafter
Newtons första lag
Khan Academy har filmer om Newtons lagar. Klicka på nästa så kommer Newtons andra osv.
Newtons andra lag
Enheten Newton
Tyngdkraft
F = mg
Newtons tredje lag
Lektion 10 - Gravitationskraft, friktion och fjäderkonstant
v 40
neXus FYSIK A: Sidorna 63-69.
Dagens tre formler finns i formelsamlingen på sidan 44.
Gravitationskraften
F = G * m1*m2/r2 där G är en konstan, m är de två massoerna och r är avståndet mellan massorna.
Titta gärna på Wolfram Alpha som räknar ut kraften mellan jorden och månen så enkelt så.
Friktionskraft
F = μ * FN där F är friktionskraften, μ är friktionskoefficienten och N är Normalkraften.
Normalkraften är lika med tyngdkraften i många fall.
Fjäderkonstant
Formeln som beskriver kraften som förlänger fjädern kallas Hookes lag.
F = k * ∆l där F är fjäderkraften, k är fjäderkonstanten och ∆l är förlängningnen av fjädern
Simulering av fjädrar och Hookes lag. Den ligger på en egen sida för att den låter ludligt varje gång sidan laddas. Ev kommer en kllickbar bild in här.
neXus FYSIK A: Sidorna 65-69.
lektion 11 - Kraftmoment och jämvikt
![](/images/thumb/2000px-Freebodydiagram3_pn.svg.png/300px-2000px-Freebodydiagram3_pn.svg.png)
Ta med: balansvåg med vikter, linjal och tyngder.
v 41
neXus Fysik A sid 68: Tyngdkraftens komposanter på ett sluttande plan.
neXus FYSIK A: Sidorna 70-74.
Förra gången: Men kanske först något om tyngdkraften (och dess komposanter) när en bok exempelvis ligger på ett lutande plan och jämvikt råder mellan tyngdkrafter och friktionskraften.
Kraftmoment
M = F * l F är kraften, l är det vinkelräa avståndet mellan kraften och rotationscentrum l kan ses som avståndet till kraftens angreppspunkt men då får man räkna med den vinkelräta komposanten
Teori: Wikipedia om Kraftmoment. OBS! Wikipoedia anvender begreppet vridmoment med bokstaven τ istället.
Demo: Walter Fendt - The Lever
Demo: Riktig balansvåg...
Jämvikt
Om summan av alla krafter samt kraftmoment som verkar på ett föremål är noll då är föremålet i jämvikt.
Wikipedia har en bra bild på kraftjämvikt för kloss på lutande plan.
Sammanfattning och repetition
v 41
neXus FYSIK A: Sidorna 75-78.
Diverse i slutet kapitlet
neXus FYSIK A: Sidorna 79-81.
Fundera och diskutera
Prova själv
Berg- och dalbanor
Krockar
Repetition inför prov Newtonmekanik (kapitel 1 o 2)
Om du vill snabbrepetera kapitel 3-4 är följande exempel i boken värdefulla att titta extra noga på:
Exempel 3.1, 3.3, 3.4, 3.5, 3.6, 3.9, 3.11, 3.12, 4.1, 4.5, 4.7, 4.8, 4.12, 4.13, 4.14, 4.17, 4.18, 4.19.
Uppgifter att öva på i urval: 328-341, 343, 344, 345, 347, 349, 351, 353, 426-429, 431, 435, 439, 441, 443-445, 446, 449.
Titta igenom formelsamlingen. Intressanta sidor är: sidan 42, 44 66 och 80.
Lösningar till diagnoser och prov
- Lösningar till diagnos kapitel 3
- Lösningar till diagnos|kapitel 4
- Lösningar till Mekanikprovet, version 1
- Lösningar till Mekanikprovet, version 2
- Lösningar till Mekanikprovet, version 4
APU-repetition
- Genomgång av provet de gjorde själva, version 1
- Delar ut provet i version 2 som de får öva på. Lösningar finns ovan.
- Titta igenom alla lösningar ovan,
- Sedan exempel och uppgifter att öva på enligt ovan
- En bunt stenciler med sammanfattningar, repetitioner, enhetsomvandling, formelmanipulationer, etc.
Extra
The Ramp nedan skulle vara bra men den funkar för närvarande inte på min dator.
Film
- http://www.sli.se/prodinfo.asp?sid=a1a52336-9fe5-4613-ac0f-6521f7bd4973&a=DVD+2021. Newton, mekanik, energi, muskler, mm.
- http://learnphysics.ning.com/video/newtons-laws-of-motion-1
- http://learnphysics.ning.com/video/dropping-a-feather-and-a
Extra
Fysik för under f Euro Fasta nyckeln och gemet. Gausskanonen.
Prov - kapitel 1-4, ons v 42
v 42
Energi
Provresultat, omprov och kommande prov. Prov på detta kapitel! Vi beslöt att ha provet den 23 november.
Laborationer i friktion och ...
Arbete och energi sid 82-87
Arbete
Arbete = kraft * sträcka
Kraften överför en mängd energi. Kraften uträttar ett arbet. Förkortas W (Work)
Lägesenergi
Kallas också kinetisk energi
Rörelseenergi
Skateparken
Mekanikens gyllende regel, sid 88-89
on v 45
Kommande labbar: Dela ut instruktioner till labbarna
Genomgång
Det man vinner i kraft förlorar man i väg
![](/images/thumb/Mekanikens_gyllene_regel.png/300px-Mekanikens_gyllene_regel.png)
Mekanikens gyllene regel kallas den lag inom mekaniken som lyder "Det du tjänar i kraft förlorar du i väg". Hävstångsprincipen är ett exempel på den gyllene regeln, där man till exempel kan utnyttja ett långt spett för att lyfta på en tung sten som annars inte skulle gå att rubba.
Exempel En tung cylinder ska rullas upp på ett flak med hjälp av en bräda. Det finns två olika brädor att välja mellan; en lång och en kort. Den korta brädan skapar en brantare lutning än den långa. För att rulla upp cylindern längst den långa brädan så krävs inte lika stor kraft, men sträckan blir således längre.
Arbetet som utförs är det samma i båda fallen. / Texten ovan från svenska Wikipedia
Räkna uppgifterna: 507-514. Lösningar till uppgifterna 510-514.
Effekt och verkningsgrad, sid 90-92
tis v 46
Effekt
Verkningsgrad
Lösningar till uppgifterna: 514-522
Laboration: Friktion
Uppgift: Dessa två sidor på wikipedia är en smula oklara när de skriver om Joule, Watt och Wattsekunder. Gå in och redigera detta så det blir bättre: http://sv.wikipedia.org/wiki/Watt och http://sv.wikipedia.org/wiki/Effekt.
Energiproduktion och energianvändning, sid 93-95
ons v 46
Laboration: Krafter och kraftmoment
Här finns inga egna uppgifter utan vi går direkt på A- och B-uppgifterna sid 98-100 och repeterar inför provet.
Laboration: Energiomvandling
Tisdag vecka 47
Efter laborationen repeterar vi inför provet:
--hakan 22 november 2011 kl. 15.35 (UTC)
Repetition inför provet
Rekommenderade Blandade A-uppgifter att lösa:
Om ni har ont om tid tycker jag ni ska fokusera på att lösa dessa uppgifter:
523, 524, 525, 526, 527, 528, 529, 531, 533,
Lösningar till uppgifterna 523-533.
Om ni har mer tid är alla övriga uppgifter nyttig träning.
Facit med lösningar till provet.
Prov onsdag v 47
6 Tryck
Genomgång av provet
Idé: Vi skulle kunna göra en egen formelsamling med de beteckningar som stämmer med bokens. Den kunde vara på wikiskola.
Intro: Filmen med tunnan. Plus mina elevers Colaburksfilm.
- Åkes infoblad om sinus och cosinus, mm.
- Stencilerna fr TEDT
Tryck mellan fasta kroppar, sid 105-106
p = F / A . där p är trycket i N/m<top>2</top> = pascal, Pa F är kraften, ofta mg. Kraften anges i Newton, N. A är arean i m<top>2</top>
Lösningar till uppgifterna 600-607
Tryck i vätskor och gaser, s 107-111
En tillbakablick
GGB med mätvärden och derivator
Tryck i vätskor
p = rå g h (Pascals lag)
Hydrostatiska paradoxen
Trycket på botten av ett kärl beror bara på djupet inte på formen. Med djupet menas avståndet upp till vattenytan.
Pascals princip
Trycket i någon del av vätskan överförs till alla delar av vätskan.
(P1) = (P2) (F1)/(A1) = (F2)(A2)
![CC By](/images/Principe_de_Pascal.jpg)
Den övre/vänstra filmen innehåller ett fel, vilket? Den högtra är bra men använcder ovanliga enheter. Var används dessa?
Evighetsmaskiner finns inte eller hur...
Lösningar: Lösningar till uppgifterna 608-613
Archimeds princip, s 112-114
Fingret i vattenglaset:
Lösingar: Lösningar till uppgift 614-620
Lufttryck, s114-117
![](/images/thumb/442px-NSRW_Torricelli%27s_experiment.jpg/300px-442px-NSRW_Torricelli%27s_experiment.jpg)
Lösningar: Lösningar till uppgift 621-625
Allmänna gaslagen, s 118-120
Allmänna gaslagen pV = nRT där p = trycket, V är volymen, T = temperaturen, n är antalet partiklar i gasen och R är allmänna gaslagen. R = 8.314 J/(mol*Kelvin)
Nu är vi klara med detta kapitel och har alla verktygen för att förklara vardagliga fenomen exempelvis det i filmen nedan:
Dela ut labbinstruktion till Arkimedeslabb.
Laboration - Arkimedes
Vi labbar i helklass. läd på instruktionen i förväg.
Prov
Vi flyttar inte provet pga NP Ma1C. Jag får fixa en vikarie.
Öva på ett gammalt prov från Örebro.
7 Värme och temperatur
Mysteriet med värme och temperatur, s 129-131
Materiens tillstånd, s132-137
Värmeöverföring, s 138-146
8 Elektricitet
Lästips
Laddning, s155-160
Här kommer ne film från Khan Academy. Det finn många fler i serien. Det fina med filmerna är at tde har undertexter (subtitles). Det finns redan textat på flera språk men vi ska bidra med översättningar till svenska. Det är lätt. Man ska ffar en inloggning på Universal subtitles och sätter igång.
Ledare, halvledare och isolatorer, s 161-167
Grundläggande kopplingar, s 167-173
Elektromotorisk spänning och polspänning, s 174-176
Elektriska fält, s177-180
9 Optik
GeoFGebra-länkar: