Valsning: Skillnad mellan sidversioner
Ingen redigeringssammanfattning |
Ingen redigeringssammanfattning |
||
Rad 1: | Rad 1: | ||
[[Fil:Laminage schema gene.svg | right |]] [[ | [[Fil:Laminage schema gene.svg | right |]] [[Vid:http://www.youtube.com/watch?v=x8IUsBhfQwk]] | ||
{{clear}} | {{clear}} | ||
Versionen från 14 november 2013 kl. 13.53
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Laminage_schema_gene.svg/langsv-300px-Laminage_schema_gene.svg.png)
Vid:http://www.youtube.com/watch?v=x8IUsBhfQwk
Tillvägagångssätt
Valsning innebär att man tar ett material (förmodligen platt eller i form av en lång stång) och böjer det föra att passa sina ändamål. Man gör det genom att rulla materialet mellan kraftiga hjul som lägger tryck på materialet och eventuellt formar det. genom att man kontrollerar hur trycket läggs på materialets yta så kan man kontrollera hur materialet böjs.
Fördelar och nackdelar
Lämplighet för olika typer av material
Valsning är fördelaktigt främst för material som tål att omformas och pressas utan att få sin struktur förstörd.
Användningsområden
Valsning används i huvudsak inom metallbearbetning och pappersframställning. Metaller kan bearbetas till olika former av plåtar, balkar och rör och inom massaindustrin används valsar för att pressa det sista vattnet ur pappret innan det bestryks med olika kemiska ämnen. Valsar kan även användas i andra industrisammanhang för produktion och förädling av exempelvis livsmedel, textilier och plast.
Kostnader
Varmvalsning kräver höga temperaturer, ofta över 1000 grader, vilket leder till höga el- och energikostnader. Kallvalsning är billigare eftersom det endast kräver rörelsen från valsarna för att bearbeta materialen, då processen sker i rumstemperatur.